# Zákrytové proměnné a exoplanety

Základním výsledkem našich pozorovatelů je stále určení okamžiku minima jasnosti, který následně slouží například ke zpřesňování oběžných period zákrytových dvojhvězd a studiu jejich změn. K tomu slouží určení rozdílů mezi okamžikem minima jasnosti skutečně napozorovaným (O) a okamžikem předpovězeným (C) podle jednoduchého vztahu

JDmin = M0 + P × E + 2 400 000, (1)

kde JDmin představuje právě předpovězený čas minima v juliánském datování, E celé číslo, tzv. epochu (počet cyklů změn jasnosti, oběhů od stanoveného základního minima M0) a P značí periodu světelných změn ve dnech. Pokud máme dostatek pozorování za delší období, můžeme zkonstruovat graf závislosti hodnot O-C na čase. Průběh této závislosti pak vypovídá o změně nebo nepřesnosti světelných elementů, případném třetím tělese v systému, přetoku hmoty atd.

Pozorování krátkoperiodických proměnných hvězd a zvláště zákrytových dvojhvězd jsou zřejmě nejvhodnější pro základní výcvik začínajících vizuálních pozorovatelů. Začít je nejlépe za asistence zkušeného pozorovatele například na letních zácvikových akcích, ale lze to zkusit i samostatně. I když je dnes vizuálních pozorovatelů jako šafránu, pozorovat změny jasnosti hvězd pouhýma očima (a ne prostřednictvím CCD kamer) má rozhodně své kouzlo. Potřebné materiály (návod na pozorování, mapky, předpovědi minim, katalog BRKA) je možné objednat nebo přímo získat na www stránkách Sekce proměnných hvězd a exoplanet České astronomické společnosti http://var.astro.cz. Malou ukázku z možných objektů uvádíme v tabulkách 1 a 2, případně 4, 5.

Pokud přece jen sáhnete po CCD technice, je možné si i podstatně vyšší cíle pozorování než jen pouhé stanovení okamžiku minima jako při vizuálním pozorování. Přinejmenším je možné spolehlivě sledovat i proměnné hvězdy s malou amplitudou změn. Ale můžeme se také věnovat získávání celých světelných křivek (nejlépe alespoň ve dvou barvách) pro potřeby výpočtů modelů příslušných zákrytových dvojhvězd, zaměřit se na detekci efektů druhého řádu na světelné křivce a to i mimo minimum (například studium deformací světelné křivky, přítomnost pulsací složek dvojhvězdy apod.). Jde o velmi přesnou fotometrii, která vyžaduje určité zkušenosti při pozorování a jeho zpracování.

Ne vždy je možné věnovat pozorování celé noci. Pak je vhodné přejít k jinému pozorovacímu programu, například k dlouhodobému sledování různých typů proměnných hvězd. Mohou to být i zákrytové proměnné s dlouhými periodami (viz tabulka 3), ale i třeba miridy (tabulka 9) nebo další proměnné hvězdy (tabulky 10 a 11). V těchto případech jde většinou o velmi cenná pozorování a stačí, když se dané hvězdě budete věnovat jednou během noci (při dlouhodobém monitorování), v období minima pak i častěji. Samozřejmě je v případě prostého monitorování hvězdy pro určení chyby lepší udělat vždy několik odhadů, případně měření. Na tomto místě je třeba upozornit pokračující minimum jasnosti hvězdy  Aur, jehož střed nastal opět po 27 letech v srpnu 2010!

V loňském roce byly tématem oddílu proměnné hvězdy v ročence dvojhvězdy nízké hmotnosti. Jejich pozorování probíhá stejně jako u ostatních zákrytových dvojhvězd. Je vhodné zde ale připomenout, že tentokráte nejde jen o okamžiky minim. Mnohem cennější jsou přesná fotometrická pozorování alespoň ve dvou barvách, která pokryjí celou světelnou křivku a bude možné je využít pro výpočet modelů těchto soustav.

Vybraných 23 zákrytových dvojhvězd s nízkou hmotností jasnějších v maximu než 14 mag, která jsou dosahu přístrojů řady hvězdáren a amatérských astronomů, je uvedeno v tabulce 4.. Získaná pozorování, případné dotazy a připomínky prosím zasílejte na adresy uvedené na konci příspěvku o proměnných hvězdách.

Před lety jsme na stránkách ročenky představili i projekt Prosper na monitorování hvězd předběžně zařazených mezi zákrytové proměnné, ale bez určených světelných elementů. U většiny hvězd zařazených do projektu byly již stanoveny světelné elementy a hvězdy by bylo možné zařadit do běžného pozorovacího programu. U nich již není nutné dlouhodobé monitorování, ale jen zachycení několika minim za sezónu, aby byly získané světelné elementy zpřesněny. Několik hvězd pro monitorování však ještě zbývá (viz tabulka 5). Výsledky (a to i jednotlivé odhady) prosím zasílejte na adresy uvedené na konci příspěvku o proměnných hvězdách.

Pozorování exoplanet je velmi atraktivní, i když současně velmi náročné. Tabulka 6 uvádí výběr exoplanet, které zakrývají svoji mateřskou hvězdu a jsou vhodné k pozorování u nás. Předpovědi okamžiků minim jasnosti (přechodů přes disk hvězdy) lze najít na www stránkách Sekce proměnných hvězd a exoplanet v projektu TRESCA http://var.astro.cz. Výsledná pozorování je možné a vhodné vkládat do databáze ETD (http://var.astro.cz/etd), kde se provede i jejich zpracování.

Podkapitoly:

- Krátkoperiodické
- Dlouhoperiodické I.
- Dlouhoperiodické II.
- Málo hmotné dvojhvězdy
- Projekt Prosper
- Exoplanety

hvězdářskou ročenku vydává Hvězdárna a planetárium hl. m. Prahy - www.observatory.cz
// design+code © M.i.X 2010