# Kalendářní data pro rok 2021

Rok 2021 gregoriánského (řehořského) kalendáře, který v běžném životě používáme, u nás začíná 1. ledna v 0 h 0 min středoevropského času. Jedná se o rok nepřestupný o 365 dnech.

Základy roku 2021 v gregoriánském kalendáři jsou:

indikce (římský počet, 15letá perioda) | 14
nedělní písmeno | C
sluneční kruh (28letá perioda) | 14
zlaté číslo (19letá perioda) | 8
epakta | 16
neděle velikonoční | 4. dubna

Rok 2021 juliánského začíná v pondělí 14. ledna gregoriánského kalendáře.

Rok 2021 odpovídá:

a) roku 6734 Scaligerovy juliánské periody. Rok 6734 začíná 14. ledna 2021 gregoriánského kalendáře.

b) rokům 5781/5782 židovské éry. Rok 5781 začíná 19. září 2020, je nepřestupný, trvá 353 dnů a končí 6. září 2021. Rok 5782 začíná 7. září, je přestupný, trvá 384 dní a končí 25. září 2022.

c) rokům 2796/2797 olympiád, a to 4. roku 699. olympiády a 1. roku 700 olympiády. Rok 2797 začíná 14. července 2021 (dle gregoriánského kalendáře).

d) roku 2774 ab Urbe condita (a.U.c. – od založení Říma). Začíná jako juliánský rok 14. ledna.

e) rokům 1442/1443 muslimské éry Hidžra. Rok 1442 trvá 355 dní, začíná 20. srpna 2020 a končí 9. srpna 2021. Rok 1443 trvá 354 dní a končí 29. července 2022. Ramadán v roce 1442 začíná 13. dubna 2021 a končí 12. května 2021.

f) 2. a 3. roku japonské éry Reiwa. Éra začala 1. května 2019 s nástupem japonského císaře Naruhita.

g) rokům 1737/1738 Diokleciánovy éry (koptský kalendář) . Rok 1737 začíná 11. září 2020, trvá 365 dní a končí 10. září 2021. Rok 1738 začíná 11. září 2021, trvá 365 dní a končí 10. září 2022.

Juliánské datum (JD): datum 1. ledna 2021 v 0 h TČ = 2 459 215, 500 dne juliánské periody. Juliánské dny jsou uvedeny v denní sluneční efemeridě a začínají v poledne světového času, tj. o 12 hodin později než střední dny téhož data.

Modifikované juliánské datum (MJD):

MJD = JD – 2 400 000,5
Pro 1. ledna 2021 má tedy hodnotu 59 215.

Scaligerova juliánská perioda trvá 7980 let. Jedná se o součin period slunečního kruhu (28letá perioda), zlatého čísla (19letá perioda) a indikce neboli římského počtu (15letá perioda): 28 × 19 × 15 = 7980. Sluneční kruh: cyklus střídání nedělních písmen v juliánském kalendáři resp. počet let juliánského kalendáře, po jehož uplynutí připadá pořadí dnů v měsících na stejné dny týdne. Nedělních písmen je 7, každý čtvrtý rok je přestupný. Protože jsou čísla 7 a 4 nesoudělná, dostáváme cyklus 28 let. 19 let pak trvá tzv. Metonův cyklus: po 19 letech připadnou (s jistou drobnou nepřesností) fáze Měsíce na stejná kalendářní data. Indikce je číslo udávající, kolikátý je daný rok v pořadí patnáctiletého, stále se opakujícího cyklu. Původ indikce není zcela objasněn. Počátek juliánské periody odpovídá greenwichskému střednímu poledni 1. ledna roku 4713 př. n. l. juliánského kalendáře (tj. roku -4712 astronomického letopočtu). Tohoto roku byly hodnoty všech zmíněných period 1.

Dále se v ročence (v geocentrických efemeridách) využívá terestrický čas (TT, TČ) definovaný vztahem

TT = TAI + 32,184 s,

kde TAI je mezinárodní atomový čas (zavedený 1. ledna 1972), založený na průměrném údaji ze souboru nejpřesnějších atomových hodin světa. Dalšími časy, se kterými je možno se v ročence setkat, jsou čas světový (UT, SČ – místní střední čas greenwichského poledníku) a středoevropský (CET, SEČ). SEČ je střední sluneční čas patnáctého poledníku, tedy poledníku nacházejícího se 15 stupňů východně od Greenwiche. Jedná se o pásmový čas, který užíváme v běžném občanském životě, a platí ve většině evropských států. V jarním a letním období je potom zaváděn letní čas (CEST, SELČ), který začíná poslední neděli v březnu (v roce 2021 tedy 28. března), kdy se hodiny ve 2 h SEČ posunou o jednu hodinu vpřed. Letní čas končí poslední neděli v říjnu (v roce 2021 tedy 31. října), kdy se hodiny ve 3 h SELČ posunou o jednu hodinu zpět.

Na světový čas UT (též UT1) je navázán koordinovaný světový čas (UTC), zavedený rovněž 1. ledna 1972, z něhož vychází světový systém občanského času. Jedná se o čas plynoucí rovnoměrně, ovšem korigovaný tak, aby se co nejvíce blížil času UT. Toto se provádí po skocích, vložením resp. vypuštěním přestupné sekundy 30. června nebo 31. prosince. Podmínka pro vložení resp. vypuštění přestupné sekundy je, aby se UTC od UT nelišil o více než ±0,8 s. Naposledy byla přestupná sekunda zařazena ve 24 h UT 31. prosince 2016, resp. 0 h UT 1. ledna 2017 (sekvence 31. 12. 2016, 23h 59m 59s; 31. 12. 2016, 23h 59m 60s; 1. 1. 2017, 0h 0m 0s…), kdy TAI – UTC = +37 s. K uvedenému datu byl tedy rozdíl TT - UTC = (TAI - UTC) + (TT - TAI) = 37 s + 32,184 s = 69,184 s. Aktuální oznámení o případném vložení či vynechání přestupné sekundy je možno najít v bulletinu Mezinárodní služby rotace Země (IERS, http://www.iers.org/iers). Dle oznámení IERS se na konci roku 2020 přestupná sekunda nebude ani vkládat, ani vynechávat.

Platí následující vztahy:

SELČ = SEČ + 1 h 00 min 00 s,
SEČ = UT + 1 h 00 min 00 s,
TT = TAI + 32,184 s = UT + ΔT,
kde veličina ΔT = 32,184 s - (UT1 - TAI) je tzv. oprava na nerovnoměrnost rotace Země. Její hodnota se určuje na základě pozorování a je opět publikována v bulletinu Mezinárodní služby rotace Země (IERS, http://www.iers.org).
1. 1. 2010 +66,0699 s
1. 7. 2010 +66,2409 s
1. 1. 2011 +66,3246 s
1. 7. 2011 +66,4749 s
1. 1. 2012 +66,6030 s
1. 7. 2012 +66,7708 s
1. 1. 2013 +66,9069 s
1. 7. 2013 +67,1266 s
1. 1. 2014 +67,2810 s
1. 7. 2014 +67,4858 s
1. 1. 2015 +67,6439 s
1. 7. 2015 +67,8606 s
1. 1. 2016 +68,1024 s
1. 7. 2016 +68,3964 s
1. 1. 2017 +68,5927 s
1. 7. 2017 +68,8245 s
1. 1. 2018 +68,9677 s
1. 7. 2018 +69,1134 s
1. 1. 2019 +69,2202 s
1. 7. 2019 +69,62 ± 0,22 s
1. 1. 2020 +69,87 ± 0,34 s
1. 7. 2020 +70,16 ± 0,47 s
Předběžně lze počítat s následující hodnotou ΔT:
1. 1. 2021 +70,39 ± 0,60 s

Astronomické roční doby 2021 (údaje v SEČ):

jarní rovnodennost, začátek jara | 20. březen 10 h 38 min
letní slunovrat, začátek léta | 21. červen 4 h 32 min
podzimní rovnodennost, začátek podzimu | 22. září 20 h 21 min
zimní slunovrat, začátek zimy | 21. prosinec 16 h 59 min

Podkapitoly:

- Hvězdárny
- Soumraky

hvězdářskou ročenku vydává Hvězdárna a planetárium hl. m. Prahy - www.observatory.cz
// design+code © M.i.X 2010