# Úvod

Počet komet procházejících perihelem láme rok od roku rekordy, letos očekáváme návrat celkem 91 komet. Z tohoto úctyhodného čísla patří 43 komet mezi dobře známé krátkoperiodické komety pozorované ve dvou a více návratech. Dalších 30 komet bylo doposud pozorováno jen při jednom návratu, a pokud budou opět nalezeny, dostanou také definitivní katalogové číslo. Zbylých 18 komet jsou komety dlouhoperiodické. Lze očekávat, že toto číslo ještě poroste s tím, jak budou objevovány další. V roce 2020 byla například teprve v březnu objevena kometa C/2020 F3 (NEOWISE), která později dosáhla spektakulární jasnosti a byla dobře viditelná pouhým okem spolu s výrazným ohonem.

V letošní roce dojde k návratu mnoha komet s věhlasnými jmény. Dvě z nich byly navštíveny kosmickými sondami - kometa 9P/Tempel (sonda Deep Impact a Stardust) a 67P/ Čurjumov -Gerasimenko (sonda Rosetta). Jedná se tak o velmi dobře prozkoumaná tělesa a o jedny z mála komet, u kterých víme, jak vypadá jejich jádro. Kometa 19P/Borrelly (taktéž navštívená sondou Deep Impact) bude pozorovatelná na konci roku, ale perihelem projde až rok následující. Ze známých komet je dobré zmínit ještě slavné komety 4P/Faye (při svých návratech dosahuje pravidelně jasnosti kolem 10-11 mag s krátkým, ale v dalekohledech dobře viditelným ohonem), 6P/d'Arrest, 7P/Pons-Winnecke (mateřská kometa meteorického roje červnových Bootid), 8P/Tuttle (mateřská kometa meteorického roje Ursid), 10P/Tempel, 15P/Finlay a 17P/Holmes, která se proslavila megabursty v roce 1892 a 2007, při kterých byla dokonce viditelná pouhým okem.

V roce 2021 zatím neočekáváme žádnou kometu viditelnou pouhým okem, budeme ale moci pozorovat mnoho objektů binokuláry a menšími dalekohledy. Tři komety by měly dosáhnout jasnosti téměř 9 mag a mohly by být vidět i binokuláry. Jedná se o 15P/Finlay, 67P/ Čurjumov -Gerasimenko a kometu roku 2022 - 19P/Borrelly. Malými dalekohledy uvidíme i kometu 4P/Faye (jasnost kolem 11 mag), 6P/d'Arrest, 7P/Pons-Winnecke, dlouhoperiodickou C/2019 L3 (ATLAS) a C/2020 M3 (ATLAS).

Předloni prošla perihelem kometa 29P/Schwassmann-Wachmann. Ta obíhá okolo Slunce po téměř kruhové dráze za planetou Jupiter a viditelná je většími dalekohledy vizuálně bez ohledu na její polohu, ovšem jen za předpokladu, že u ní dojde k výbuchu (outburstu), k nímž u ní dochází hned několikrát ročně. Její klidová jasnost je mezi 14-16 mag, v outburstech zjasňuje na 12-13, výjimečně až 10 mag.

Pro každý měsíční nov, okolo kterého jsou podmínky pozorovatelnosti nejlepší, je sepsán souhrn komet jasnějších 14 mag. Pro den měsíčního novu je k dispozici i diagram výšky nad obzorem v průběhu noci a soumraků, který lze použít k plánování nočního pozorování. Diagramy jsou vytvořeny pro 15° v.d. a 50° s.š. Jsou také připojeny mapy pro vyhledání komet jasnějších 10 mag. Pro viditelné komety jasnější 14 mag je uveden přehled dráhových elementů. Dráhové elementy obsahují oficiální označení, den, měsíc a rok průchodu perihelem, perihelovou vzdálenost(q), excentricitu dráhy(e), argument perihelu(ω), délku výstupného uzlu (Ω) a sklon dráhy(i).

Uvedené údaje o jasnosti je třeba brát s rezervou. Jasnost komet se mnohdy vyvíjí nepředvídatelně. Protože je komet značný počet a profesionální astronomové je nejsou schopni všechny pravidelně monitorovat, uplatní se v tomto oboru amatérští pozorovatelé. Jako u jednoho z mála oborů astronomie mají u komet stále vědeckou hodnotu i vizuální pozorování, v rozvoji je i fotometrie pomocí DSLR. Pokud se na komety nechcete jen dívat a chcete také přispět svým pozorováním k výzkumu, přihlaste se do Společnosti pro meziplanetární hmotu (SMPH), která se kometami a jejím pozorováním zabývá a pozorování svých členů odesílá do mezinárodních databází COBS a ICQ. O aktuálním stavu na obloze, jasnostech komet a nových objevech vydává pro své členy pravidelný zpravodaj a informace poskytuje i na svém webu na adrese www.kommet.cz.

hvězdářskou ročenku vydává Hvězdárna a planetárium hl. m. Prahy - www.observatory.cz
// design+code © M.i.X 2010