# Částečné zatmění Slunce 25. října

Druhé zatmění Slunce roku 2022 bude částečné, u nás viditelné s maximální fází přibližně 0,42. Toto zatmění je dále pozorovatelné z velké části Evropy, západních částí Asie, severovýchodní části Afriky a oblastí Blízkého a Středního východu.

Geocentrická konjunkce Slunce a Měsíce nastává 25. října v 10 h 4 min a 56 s TT. Osa měsíčního stínu dosahuje nejmenší vzdálenosti od Země přesně v 11 h 00 min 00 s UT – v tento okamžik nastává maximální fáze zatmění pozorovatelná ze souřadnic +61,6° zeměpisné šířky, +77,4° zeměpisné délky (Rusko, přibližně 90 km severně od města Nižněvartovsk). Maximální velikost zatmění je 0,862 (v jednotkách slunečního průměru).

Fáze | Datum | TT | Zeměpisná šířka | Efemeridová délka | Zeměpisná délka
--- | --- | --- | --- | --- | ---
h min | ° | ° | °
Začátek částečného zatmění 1) | 25. 10. | 8 59,5 | 66,42 | -19,25 | -18,96
Konec částečného zatmění 2) | 25. 10. | 13 3,5 | 17,58 | 66,23 | 66,53
Východní délka a severní šířka jsou značeny kladně, západní délka a jižní šířka záporně. 1) První kontakt měsíčního polostínu se zemským povrchem. 2) Okamžik a místo, kde měsíční polostín opouští zemský povrch. |

U nás je toto zatmění viditelné okolo poledne jako částečné s maximální fází přibližně 0,42. Viz následující tabulka, která udává viditelnost pro různá místa ČR. Postupně je zde uveden počátek zatmění (první kontakt), maximální fáze a konec zatmění (čtvrtý kontakt). Pro maximální fázi je zde rovněž uvedena jeho velikost v jednotkách slunečního průměru, dále pak pro začátek a konec zatmění poziční úhly P1 a P4. Časy jsou udávány v SEČ.

Místo | 1. kontakt | Max. fáze | 4. kontakt | Velikost | P1 | P4
--- | --- | --- | --- | --- | --- | ---
h min | h min | h min
50° s. š., 15° v. d. | 10 13,0 | 11 17,6 | 12 23,4 | 0,423 | 341,9 | 90,9
Brno (49,20°, 16,62°) | 10 14,6 | 11 20,3 | 12 27,0 | 0,432 | 341,5 | 91,6
České Budějovice (48,98°, 14,48°) | 10 14,0 | 11 17,7 | 12 22,7 | 0,402 | 343,7 | 89,8
Hradec Králové (50,22°, 15,83°) | 10 13,1 | 11 18,4 | 12 24,9 | 0,436 | 340,9 | 91,7
Ostrava (49,83°, 18,28°) | 10 14,7 | 11 21,8 | 12 29,9 | 0,461 | 339,3 | 93,2
Plzeň (49,75°, 13,37°) | 10 12,6 | 11 15,7 | 12 20,2 | 0,399 | 343,7 | 89,4
Praha (50,08°, 14,42°) | 10 12,6 | 11 16,8 | 12 22,2 | 0,417 | 342,3 | 90,5
Ústí nad Labem (50,65°, 14,03°) | 10 11,9 | 11 15,9 | 12 21,2 | 0,420 | 342,0 | 90,6

Schematický průběh částečného zatmění Slunce 25. října 2022 na 50° severní šířky a 15° východní délky. Sluneční kotouč má střed na průsečíku deklinační kružnice NS a rovnoběžky EW. Kotouč Měsíce je vyznačen šedou barvou a zakreslen postupně v okamžiku 1. kontaktu, maximální fáze a 4. kontaktu. Časové údaje jsou uvedeny v SEČ.

Zatmění patří do série saros č. 124 a jde o 55. zatmění této série, která zahrnuje celkem 73 zatmění. Předchozí sluneční zatmění této série nastalo 14. října 2004 a jednalo se o částečné zatmění s velikostí 0,862. K příštímu zatmění Slunce v této sérii dojde 4. listopadu 2040. Půjde rovněž o zatmění částečné s velikostí 0,807. Celkové délka této série je 1298,2 roku, první zatmění v této sérii nastalo na jižní polokouli jako částečné 6. března 1049, poslední nastane na severní polokouli 11. května 2347.

Rozlišujeme série saros se sudými a lichými čísly. Série se sudým číslem začíná částečnými zatměními Slunce pozorovatelnými v jižních poláRozlišujeme série saros se sudými a lichými čísly. Série se sudým číslem začíná částečnými zatměními Slunce pozorovatelnými v jižních polárních oblastech, poté nastávají úplná zatmění a série končí částečnými zatměními Slunce pozorovatelnými v severních polárních oblastech. Sluneční zatmění nastávají u sestupného uzlu měsíční dráhy. Během série s lichým číslováním je tomu naopak; série začíná slunečními zatměními pozorovatelnými v severních polárních oblastech a končí zatměními pozorovatelnými v jižních polárních oblastech, sluneční zatmění nastávají u výstupného uzlu měsíční dráhy. U zatmění Měsíce je tomu opačně – zatmění ze sudé série nastávají u výstupného uzlu měsíční dráhy, zatmění z liché série u uzlu sestupného.rních oblastech, poté nastávají úplná zatmění a série končí částečnými zatměními Slunce pozorovatelnými v severních polárních oblastech. Sluneční zatmění nastávají u sestupného uzlu měsíční dráhy. Během série s lichým číslováním je tomu naopak; série začíná slunečními zatměními pozorovatelnými v severních polárních oblastech a končí zatměními pozorovatelnými v jižních polárních oblastech, sluneční zatmění nastávají u výstupného uzlu měsíční dráhy. U zatmění Měsíce je tomu opačně – zatmění ze sudé série nastávají u výstupného uzlu měsíční dráhy, zatmění z liché série u uzlu sestupného.

Elementy zatmění
rektascenze Slunce | 13 h 59 min 11,5 s
rektascenze Měsíce | 13 h 59 min 11,5 s
hodinová změna rektascenze Slunce | 9,57 s
hodinová změna rektascenze Měsíce | 126,86 s
deklinace Slunce | -12° 9' 29"
deklinace Měsíce | -11° 0' 25"
hodinová změna deklinace Slunce | -52"
hodinová změna deklinace Měsíce | -885"
ekvatoreální horizontální paralaxa Slunce | 9"
ekvatoreální horizontální paralaxa Měsíce | 3498"
zdánlivý poloměr Slunce | 965"
zdánlivý poloměr Měsíce | 953"
Další podrobnosti (mapky průběhů, animace zatmění atd.) lze najít na stránce http://eclipse.gsfc.nasa.gov/eclipse.html |

hvězdářskou ročenku vydává Hvězdárna a planetárium hl. m. Prahy - www.observatory.cz
// design+code © M.i.X 2010